Felelős kiadó: Prof. dr. habil. Dienes Dénes Felelős szerkesztő: Prof. dr. habil. Balogh Judit Kiadó: Tiszáninneni Református Egyházkerület Tudományos Gyűjteményei
Tiszáninneni Református Egyházkerület Tudományos Gyűjteményei
A szerző(k) fenntartják a művük szerzői jogait. Az Egyháztörténeti Szemle nem korlátozza a szerzők jogait, hogy a kézirataikat, vagy kéziratváltozataikat preprint szervereken, vagy más tárhelyen elhelyezzék. Ez az alábbi formátumokra általánosan vonatkozik. Beküldött verzió Elfogadott verzió (Szerző által elfogadott kézirat) Közzetett verzió (Rekord verziója)
Orosz Andrea: Kováts József. Az életrajz és az életmű feltérképezése
Bölüm: Recenzió Orosz Andrea monográfiája egy, a saját korában népszerű, de viszonylag hamar elfelejtett költő és református lelkész életútját és munkásságát mutatja be. Az utókor által sokszor csak „rímkovács Kováts” néven emlegetett, tragikusan fiatalon elhunyt Kováts József neve ugyan időnként felbukkan lexikon-szócikkek, tanulmányok szövegében, de számos téves információ kapcsolódik hozzá. Orosz Andrea kötete megpróbálja számba venni és elemezni a lehetséges forrásokat, hogy ezek segítségével a lehetőségekhez mérten kiegészítse és korrigálja a Kovátsra vonatkozóan eddig rendelkezésre álló ismereteket.
Telif Hakkı (c) 2022 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Zakar Péter: A Csanádi Egyházmegye az 1848/49-es forradalom és szabadságharc időszakában. Gondolat Kiadó, Budapest, 2021. 321 old.
Bölüm: Recenzió Recenzió Zakar Péter: A Csanádi egyházmegye az 1848/49-es forradalom és szabadságharc időszakában című monográfiájáról.
Bölüm: Tanulmányok Anahtar kelimeler: religious persecution of Christians, Egypt, Iraq, theology of fleeing, typology of fleeing, fleeing in the Bible, persecuted Christians This article ponders the theological reasoning behind fleeing from religious persecution. It emerged as a reaction to questions raised about the legitimacy and purpose behind the fleeing of Christians from the Middle East. We compared the types of fleeing and their underlying reasons mentioned in the Bible with stories of persecuted Christians fleeing from Iraq and Egypt, and we identified four different theological approaches – the ”Salvation at stake” approach, the Altruistic/common sense approach, the “Hearing God’s voice” approach, and an Opportunistic approach. Our aim is to provide an opportunity for the persecuted as well as those ministering to them to navigate among the different reasoning options the persecuted take when considering fleeing.
Lányok és nők oktatása, szakképzése Vácott - a katolikus szakképzés lehetőségei a 20. században
Bölüm: Tanulmányok Anahtar kelimeler: nők oktatása, nők szakképzése, kereskedelmi szaktanfolyam, felső kereskedelmi iskola A lányok oktatása a 18. század közepén kezdődött Vácott. Az 1810-es évektől a lányok külön iskolába, illetve osztályba jártak. Tanítójuk a kántor, korabeli elnevezése karmester, volt. A 19. század közepétől a kezdő tanítók voltak a lányok oktatói. A század második felében több magán leányoskola is működött a városban. A Páli Szent Vincéről nevezett Irgalmas Nővérek 1880-től működtek Vácott: először a szegények ellátását végezték, 1881-től óvodát, 1882-től iskolát is működtettek, kézimunkát is tanítottak a lányoknak. 1886-ban Virter Bertalan hagyatékából új iskolát építettek a Miklós téren a felsőbb le¬ányiskola részére, 1894-től leány polgári iskolát is fenntartottak. Gróf Csáky Károly váci püspök alapítványából 1905-ben új leányiskola épületet emeltek, melyet a püspök édesanyjának emlékére Karoliná¬nak neveztek el. Az első világháború idején, 1916-ban indult először női kereskedelmi tanfolyam Vácott a Karolina épületében, de a pia¬rista tanárok szervezésében 1919-ig. 1924-ben a váci izraelita polgári iskola indított egy éves női kereskedelmi szaktanfolyamot. 1925-ben újraindították az egy éves katolikus kereskedelmi szaktanfolyamot is a Karolinában 1932-ig. 1933-ban indult először az Irgalmas Nő¬vérek szervezésében női kereskedelmi szaktanfolyam. Az iskolai értesítőkben is olvashatunk a tanfolyamról, a tanárok között Vincés nővérek is voltak. Az 1934-35-ös tanévtől kétéves tanfolyamot indítottak, melyből 1937-től egy négy évfolyamú női felsőkereskedelmi iskola lett. 1938-tól a Karolina régi épületébe, a Miklós térre költö¬zött. 1936-42 között a Vincés nővérek nőipari iskolát is működtettek Vácott, ami érdeklődés hiánya miatt szűnt meg. A lányok oktatásának fejlődése hozzájárult a fiúk oktatásának fejlesztéséhez is. Az Irgalmas nővérek iskolái a város kulturális és szociális életének emeléséhez is hozzájárultak. Ezek az iskolák Vác iskolavárossá válását is elősegí¬tették, mert nemcsak Vác és környékéről, hanem más megyékből is voltak tanulóik.
Teológia és felvilágosodás – Decsy Sámuel, Benedek Sámuel és Szabó Zsigmond köszöntői egy odera-frankfurti teológiai disszertációban
Bölüm: Tanulmányok Anahtar kelimeler: felvilágosodás, teológia, kultúrtranszfer, Kelet-Európa, Frankfurt (Oder) A dolgozat célja Decsy Sámuel (1742–1816), Benedek Sámuel és Szabó Zsigmond latin nyelvű köszöntő verseinek közreadása. A kutatás számára eddig ismeretlen verseket Johann Isaac Ludwig Causse (1728–1802) és Hermann Nonnen (1738–1781) 1771-ben megjelent teológiai doktori értekezésének (Dissertatio Inauguralis Theologico Historica De Cura Dei Singulari Circa Genus Messiae) függelékében nyomtatták ki. A tanulmányban a disszertációt három közelítésben vizsgálom. A kutatás eredményeire támaszkodva elsőként a tágabb intellektuális kontextus ismertetésére kerül sor. Ennek során külön kitérek a teológiaoktatás és a felvilágosodás helyzetére Odera-Frankfurtban. Ezt követően külön figyelmet szentelek Johann Isaac Ludwig Causse és Hermann Nonnen karrierjére, valamint a nevük alatt megjelent disszertáció főbb ismertetőjegyeire. Végül sort kerítek a disszertáció és a köszöntő versek szerzői közötti kapcsolat értelmezésére. A versek eredeti latin átiratát a tanulmány mellékletében közlöm. A dolgozatban amellett fogok érvelni, hogy a 18. századi Odera-Frankfurtban a teológiai felvilágosodás fontos szerepet játszott a világi tudományok közvetítésében. Ilyen módon a helyi teológus képzés és tudástermelés vizsgálata megkerülhetetlen tényezőként jön számításba a kelet-európai kultúrtranszfer folyamatok értelmezésekor.
Bölüm: Tanulmányok Anahtar kelimeler: böjt, böjtszegés, reformkor, egyházi szabályok A 19. század első felében az év napjainak jelentős részében, mintegy 150 napon valamilyen minőségi és mennyiségi étkezési korlátozás volt érvényben, vagyis szigorú böjtös vagy enyhébb absztinenciális napot kellett tartani a katolikus egyház előírásai szerint. Azonban ekkor már a felvilágosodás eszméinek elterjedése miatt és egyéb, gyakorlati okokból a hívek egyre jobban elhanyagolták a böjti előírásokat. A papság elsősorban a korabeli katolikus sajtóban küzdött a negatív tendencia ellen, a böjt üdvös hatásait hangsúlyozva, de ez már kevésnek bizonyult. Ezért 1848-ban megjelent egy egészen más megoldási javaslat: a tervbe vett nemzeti zsinat előkészítő munkálatai során sokan javasolták, hogy inkább a böjtös napok számát kellene csökkenteni, azt remélve tőle, hogy így könnyítve a hívek terhein, kevésbé fogják azt megszegni. Azonban ennek alaposabb megtárgyalására és esetleg életbe léptetésére már nem került sor.
Martonfalvi Tóth György és id. Köleséri Sámuel kapcsolatai a halálukra összeállított versgyűjtemények tükrében
Bölüm: Tanulmányok Anahtar kelimeler: Martonfalvi Tóth György, id. Köleséri Sámuel, versgyűjtemény A tanulmány középpontjában a két gyerekkori barátot, az id. Köleséri Sámuelt és a Martonfalvi Tóth Györgyöt sirató gyászversgyűjtemények állnak. A halotti versekből kinyert információk mentén igyekszem megrajzolni azt a mikrotársadalmi kontextust, amely a 17. századi debreceni értelmiség két kiemelkedő alakját (id. Köleséri Sámuelt és Martonfalvi Tóth Györgyöt) körülvette. A halotti versgyűjtemények elemzésekor egyszerre több szövegcsoport áll rendelkezésre az elhunyt magánjellegű kapcsolatainak felderítésére. A nyomtatványokban szereplő latin nyelvű halotti költemények és az azokhoz kapcsolódó versaláírások mellett a kiadványokat kísérő latin nyelvű előszók és magyar nyelvű verses siratók is rendkívül informatívak ebből a szempontból. A búcsúztatott személyek családtagjai, gyerekkori barátai, tanulótársai, továbbá közeli ismerősei, kollégái, diákjai és patronáltjai szólnak ki a költeményekből, helyenként novumnak számító információkat, adatokat közölve az elhunyt családi viszonyaira, külső és belső tulajdonságaira, életrajzi adataira, halálának körülményeire és okára nézve. Mindezek mellett utalásszerűen a versek poétikai-retorikai megformáltságával, sajátosságaival vagy éppen az elhunyt jellemzésének topikus fordulataival is foglalkozok a tanulmányban, így mutatva rá a korábbi irodalomtudományi szempontú elemzések során regisztrált sajátosságokhoz való igazodásra vagy éppen az azoktól való eltérésekre.
Maléth Ágnes: A Magyar Királyság és a Szentszék kapcsolata I. Károly korában
Bölüm: Recenzió Anahtar kelimeler: I. Károly, királyi képviselet, pápai képviselet formái, egyházpolitika, javadalompolitika, hitbeli kérdések A 14. század első felének pápai–magyar kapcsolatai nem kifejezetten álltak az eddigi kutatások középpontjában. Ezen változtatott a most bemutatásra kerülő könyv, amely 2020-ban jelent meg a DeLegatOnline Könyvek sorozat részeként. A monográfia alapját Maléth Ágnes 2017-ben megvédett doktori disszertációja képezi, amely azóta tartalmában és szerkezetében is jelentős átalakuláson ment keresztül. Maléth könyve mélyrehatóan elemzi I. Károly Szentszékkel fenntartott kapcsolatait, emellett az avignoni kúria és magyar királyi udvar egymáshoz való viszonya szempontjából meghatározó képviselők személyének meghatározásán alapuló, széleskörűen tematizált megközelítést nyújt, kirajzolva a pápaság és a Magyar Királyság kapcsolatrendszerének korabeli súlypontjait.
Frenyó Zoltán (szerk.): Konzervatív arcképek
Bölüm: Recenzió Anahtar kelimeler: Frenyó Zoltán, kereszténység, konzervativizmus, neotomizmus Frenyó Zoltán Konzervatív arcképek című kötete 74 hazai és külföldi gondolkodó rövid életrajzán, illetve politikai, filozófiai, eszmetörténeti profiljuk megrajzolásán keresztül mutatja be a konzervativizmus eszmerendszerét és annak változásait a XVIII. század végétől a XX. század végéig.
Ács Marianna: Még a kövek is… Nőnevelés a Felsőbaranyai Református Egyházmegye polgári leányiskolájában és internátusában (1916–1948).
Bölüm: Recenzió Anahtar kelimeler: református egyház, Felsőbaranyai Református Egyházmegye, polgári leányiskola, iskolatörténet, nőnevelés, vallásos nevelés, Pécs, Siklós Recenzió Ács Marianna: Még a kövek is… Nőnevelés a Felsőbaranyai Református Egyházmegye polgári leányiskolájában és internátusában (1916–1948) című könyvéről.
Egyház – irodalom – tudomány. Kis János (1770–1846)
Bölüm: Recenzió Anahtar kelimeler: Kis János (1770-1846), evangélikus egyház, irodalom, tudományszervezés A kötet az egykori püspöknek, költőnek és tudományszervezőnek, Kis Jánosnak állít emléket. A szinte teljesen elfeledett egyházfi munkásságát egy 2020 őszén tartott konferencián idézték meg az előadók, számos tudományterület felől vizsgálva az életművet. Az ott elhangzott felszólalások szerkesztett változatát tartalmazó, hiánypótló kiadvány célja az, hogy ennek az oeuvre-nek a feltárása révén Kis János visszanyerhesse méltó helyét mind egyházi, mind világi téren.
Heiner Lück: Alma Leucorea. Eine Geschichte der Universität Wittenberg 1502 bis 1817.
Bölüm: Recenzió Kategoriler: Recenzió Anahtar kelimeler: Heiner Lück, Wittenbergi Egyetem története Heiner Lück, a hallei egyetem professzor emeritusa összefoglaló monográfiája a wittenbergi egyetem történetéről.
Imre Sándor látlelete „a magyarság belső állapotáról” (1914) s „a közös munka lelki akadályairól” (1923)
Bölüm: Kalászatok Kategoriler: Kalászatok Anahtar kelimeler: Imre Sándor, nemzeti együttműködés A közlemény Imre Sándor magyar pedagógus, művelődéspedagógus két előadását adja közre rövidített formában. Imre Sándor alapgondolata a társadalmi megosztottság orvoslása érdekében a nemzettudatra nevelés volt.
Dokumentumok Szabó Imre református esperes, Budapest-fasori lelkipásztor 1951-ben történt lemondatásáról
Bölüm: Dokumentum Anahtar kelimeler: Szabó Imre, lelkipásztor lemondatása, reformátusság Szabó Imre (1891–1955) a Budapesti Református Egyházmegye első esperese és több mint huszonnyolc évig a Budapest-fasori Református Egyházközség lelkipásztora volt, aki a huszadik század első felének megrázkódtatásai, és saját életének tragikus fordulatai ellenére is végig az evangélium hűséges szolgája maradt. Életműve maradandó nyomot hagyott a magyar reformátusság 20. századi történetében, de az egyháztörténet-írás a mai napig adós maradt lelkipásztori és egyházszervezői szolgálatának alapos feltárásával és értékelésével.
Egy jégeső hatása: a jászberényi szent kút keletkezése
Bölüm: Közlemény Anahtar kelimeler: templomépítés, hiedelmek, időjárás, Jászberény A tanulmány célja a jászberényi szentkúti templom keletkezéstörténete kapcsán bemutatni a hit és természet összefonódását a felvilágosodást megelőző jászsági néplélekben. A jászberényi szent kút keletkezésének vélt és valós okai feltárásával, a korabeli gazdasági állapotokkal és a helyiek szükségleteivel összevetve kirajzolódik a profán és szakrális világ összekapcsolódása.
Bölüm: Közlemény Kategoriler: Közlemény Anahtar kelimeler: református kollégium, tűzvész, református oktatásügy A magyar református felsőoktatás története 1531-gyel kezdődik, mely évhez köthető a sárospataki és a pápai iskolák átvétele korábbi fenntartóiktól, Debrecennel kiegészülve (1538) lettek a forrása mindannak, ami oktatásügyben református berkekben megvalósult. Az indulást követően alig 30 év telt el, és máris megtörtént az első, drámai tűzeset. Ebben a tanulmányban református kollégiumainkat sújtó tűzesetek történetét és azok szerteágazó hatását történeti és teológiai szempontból vizsgálom meg. Debrecen (1564, 1802), Kolozsvár (1655, 1798) Nagyenyed (1704) és Pápa (1788) követik egymást a kollégiumtüzek sorában, míg eljutunk a Ráday Kollégium drámai leégéséhez: Budapest (2019). A tűz martalékává vált épületek a felbecsülhetetlen pusztítás és a felfoghatatlan áldozatok után az áldozatkészség és összefogás példájaként újjáépülve, fizikálisan és lelkileg is megújulva váltak a református oktatás és a magyar művelődés szellemi világítótornyaivá.
Az első világháború a magyar protestáns sajtó tükrében
Bölüm: Tanulmányok Anahtar kelimeler: első világháború, protestáns sajtó A tanulmány azt vizsgálja, hogyan reagált a magyar protestáns sajtó az első világháború okozta társadalmi változások sorozatára. Az első reakció 1914-ben a túláradó hazafias lelkesedés és a háború általános igazolása volt, amely azonban később jelentős változásokon ment keresztül. A protestáns sajtó akkoriban a lelkipásztorok és az egyházhoz szorosan kötődő értelmiségiek szűk csoportjának belső fóruma volt, ahol a viszonylag korlátozott nyilvánosság miatt kritikai és önkritikus vélemények is megjelenhettek. A kezdeti lelkesedés elmúltával – különösen 1916-tól – a szerzők egyre inkább kétségeiket fejezték ki a közös hadsereg vezetésével, a protestáns katonák lelkigondozásával, a társadalmi szolidaritás erejével kapcsolatban, és figyelmeztették a gyülekezetekben szolgáló kollégáikat az intenzív lelkigondozás, a közösségszervezés és a jó személyes példamutatás fontossága.
A 450 éve elhunyt Szegedi Kis István emlékezete (1505–1572)
Bölüm: Tanulmányok Anahtar kelimeler: Szegedi Kis István, helvét irányzat, végváriak reformációja, oszmán uralom, török fogság, Ráckeve, szuperintendens, hitvita, Seraphinus Panthanus, teológiai irodalom, Skarica Máté Szegedi Kis István a helvét irányú teológia tanainak első magyarországi rendszerezője. A wittenbergi egyetemen folytatott tanulmányai után hazatért Magyarországra, ahol előbb oktatott és iskolát vezetett, majd 1554-től Laskón, 1558-tól pedig Kálmáncsán vállalt lelkészi állást. 1561 és 1563 között török fogságot szenvedett. Élete utolsó évtizedét – az oszmánok akaratának megfelelően – Ráckevén töltötte, ahol prédikátorként és az alsó-dunamelléki egyházkerület szuperintendenseként tevékenykedett. Kezdetben a wittenbergi irányzat híve volt, de az 1550-es évek második felében már szinte bizonyosan a helvét hitvallást követte. Latin nyelvű teológiai munkái halála után külföldön jelentek meg, így Európa-szerte ismert személlyé vált. Zsoltárfordításainak és magyar nyelvű verseinek egy része szintén fennmaradt. Életrajzát tanítványa, Skarica Máté írta meg latin nyelven, aki egyben megrajzolta mestere arcképét is.
Küzdelem a bécsi béke egyházügyi rendelkezései körül Megjegyzések az első artikulus előtörténetéhez
Bölüm: Tanulmányok Anahtar kelimeler: bécsi béke, vallásgyakorlat szabályozása A magyarországi vallásgyakorlat szabályozásában kulcsszerepet játszó pontok amelyek elfogadására 1605-1606-ban, a Bocskai István által vezetett felkelők és a Habsburg kormányzat által atfolytatott tárgyalások eredményeként került sor, a mai napig a Károlyi Árpád által kiadott források alapján és az ő narratívájában ismerjük. Ennek alapja a 19. századi osztrák-magyar kiegyezés volt. A források újra olvasásának, és a kutatásba újabbak bevonása olyan új eredményekhez vezetett, amelyek alapján lehetővé vált az eseményeknek egy másfajta lehetséges értelmezése. Ez az eddigiekhez képest jóval nagyobb és pozitívabb szerepet tételez fel az események alakításában a Magyar Tanácsnak és különösen Forgách Ferencnek.
A földre épített vaspálya. Balogh Margit: Az Apát úr – Pehm (Mindszenty) József zalaegerszegi évei, Göcseji Múzeum, Zalaegerszeg, 2019., 608. o.
Bölüm: Recenzió Kategoriler: Recenzió Anahtar kelimeler: Mindszenty József, zalaegerszegi évek, kortörténet, személyiségtörténet A nagyívű műben Pehm (Mindszenty) Józsefet mint zalaegerszegi papot ismerhetjük meg igen alapos elemzés fényében. Az Apát úr nem csak egy életrajz, több annál. Kor- és személyiségtörténet.
Telif Hakkı (c) 2021 Dudás Róbert Gyula (Szerző) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Katreničová Anabela: Ján Jambor z Rožňavy O strážení piatich zmyslov (Rozsnyai Jámbor János Öt érzékünk megóvásáról), Univerzita P. J. Šafárika, Košice (Kassa), 2019, 196 o.
Bölüm: Recenzió Kategoriler: Recenzió Anahtar kelimeler: Rozsnyai Jámbor János, érzékszervek, bűnök, keletkezéstörténet Rozsnyai Jámbor János (15. század) betűfestő és könyvmásoló műve (Tractatulus de custodia quinque sensuum – Öt érzékünk megóvásáról) nem a saját munkája, hanem Nikolaus von Dinkelsbühl és Thomas Ebendorfer de Haselbach tollából származik. Rozsnyai a bécsi egyetemen tanult, ott ismerhette meg a szóban forgó művet.
Telif Hakkı (c) 2021 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Kálmán Peregrin: Mindszenty, Tomek, Barankovics – Arcvonások és fordulópontok a keleti politika világában. Budapest, Szent István Társulat, 2020, 195. o.
Bölüm: Recenzió Kategoriler: Recenzió Anahtar kelimeler: Mindszenty József, Tomek Vince, Barankovics Antal, naplójegyzetek Kálmán Peregrin legújabb könyvében Mindszenty Józsefről, két kortársáról, Tomek Vince piarista szerzetesről és Barankovics Antal szociáldemokrata politikusról ír naplójegyzeteken és levelezésen keresztül. A könyv további adalékokkal szolgál a korabeli egyháztörténethez, a magyar emigráció helyzetéhez, valamint Mindszenty külföldről való távozásának és érkezésének eseményeihez.
Gloria – Credo – Ratio – Utilitas. Takács Gábor: „…sem gloria, sem credo…” Egyházmodernizáció és felvilágosodás. Egyházreformeri célkitűzések a felvilágosodás korában. META Könyvek. Pécs, 2021. 198. o.
Bölüm: Recenzió Anahtar kelimeler: felvilágosodás, katolikus egyház, klérus eltérő álláspontjai, kortárs dokumentumok Az itt tárgyalt kötet fő érdeme, hogy kortárs szövegeken keresztül mutatja be a 18. század második felének és a 19. század első felének katolikus szellemi gondolkodását, ami lehetővé teszi a felvilágosodás komplexebb, differenciáltabb értelmezését. A kötet tulajdonképpen egy forráskiadvány, ahol a szerkesztett körlevelek rávilágítanak arra, hogy a katolikus egyház milyen utat járt be a felvilágosodáshoz való viszonyában az együttérzéstől a kemény kritikáig és a nyílt szembenézésig. Ugyanakkor eklektikus képet kapunk arról is, hogy a klérus képviselői milyen eltérő álláspontokat fogalmaztak meg, attól függően, hogy a különböző korszakokban és elvek mentén milyen kihívásokra válaszoltak.
A sülyi Szent Anna-kápolna alapítása (1521)
Bölüm: Közlemény Kategoriler: Közlemény A tanulmány a sülyi Szent Anna-kápolna (Pozsony megyei község, ma szlovákiai Sul’any) történetéhez nyújt eddig ismeretlen információkat. A korábbi szakirodalom szerint a kápolna a 14. században épült, alapítási oklevelet azonban csak két évszázaddal később, 1521. július 30-án adták ki. II. Ulászló király a falut Erdöskereki Acél István kamarásnak, Zaránd megyei nemesnek adományozta 1504 körül, akinek a következő évtizedben itt volt a rezidenciája, amely valószínűleg 1514 végén a pozsonyi vár várkastélya lett. A szóban forgó kápolna alapítója is, építése feltehetően 1521-ben történt.
Az 1831-ik évi kolerajárvány és következményei Felsőzemplénben: varannói járásban
Bölüm: Tanulmányok Kategoriler: Tanulmány Anahtar kelimeler: kolera, járvány, parasztság, egyház, felkelés Az 1831-es kolerajárvány súlyos következményekkel járt a Magyar Királyságban, elsősorban Zemplén megyében. Bár a hatóságok mindent megtettek a járvány leküzdése érdekében, a nagy számú haláleset és a meglévő társadalmi feszültségek felkeléshez vezettek a parasztok körében. A tájékozatlan lakosság úgy vélte, hogy a tisztviselők, a papság és a földbirtokosok szándékosan hoztak létre olyan helyzetet, amely az emberek halálához vezetett. Sokan közülük az felkelés során életüket vesztették. Sok helyen a tisztviselők és a papság még a felkelés után sem tudta visszanyerni a lakosság bizalmát. Az 1831 nyarán tomboló kolerajárvány és paraszti felkelés még ma is érdekes kérdéseket vet fel, nemcsak a társadalmi és politikai történelem, hanem az egyháztörténet szempontjából is.
Telif Hakkı (c) 2026 Kónya Péter (Szerző) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Der Brief des stellvertretenden reformierten Bischofs Gabriel Báthory Jr. an die Facultas Theologica der bereits aufgelösten friesischen Universität in Franeker (Nagykőrös, den 6. Dezember 1856)
Bölüm: Dokumentum Kategoriler: Dokumentum Anahtar kelimeler: Peregrinatio Hungarica, Universität Franeker, Josephus/József Kosdi, Gabriel/Gábor Báthory junior, Kirchengeschichte, Universitätsgeschichte Josephus/József Kosdi kann als der letzte Student aus Ungarn angesehen werden, der sich offiziell (1794) an der Universität Franeker eingeschrieben hat. Er war auch der letzte von mehr als 1.200 ungarischen und transsilvanischen Studenten, die seit der Gründung der Universität im Jahr 1585 nach Franeker gekommen waren. Leider musste die Universität 1811 auf Anordnung des französischen Kaisers Napoleon, dem damaligen Herrscher der Niederlande, ihre Pforten schließen. Dass diese Tatsache in Ungarn unbekannt blieb, geht aus einem Brief hervor, den der ungarische reformierte stellvertretende Bischof Gabriel/Gábor Báthory junior im Dezember 1856 an die Professoren der Theologischen Fakultät (Facultas Theologica) in Franeker sandte. In diesem Brief fragt Báthory, ob es an der Fakultät noch Studienmöglichkeiten für Studenten aus Ungarn gibt, insbesondere, ob noch Stipendien für sie verfügbar sind.
Telif Hakkı (c) 2026 Postma Ferenc (Szerző) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
A sárospataki fejedelmi nyomda történetének homályos másfél évtizede
Bölüm: Közlemény Kategoriler: Közlemény Anahtar kelimeler: Sárospatak, nyomdatörténet, I. Rákóczi György, Johann Heinrich Alsted, Constantin Schaum, Renius György A tanulmány a sárospataki nyomda történetének legkorábbi szakaszát vizsgálja. Egy új, Samuel Hartlib iratai közül előkerült forrás azt látszik igazolni, hogy az eddigi ismeretekkel szemben, egy rövid ideig, már az 1630-as években működött nyomda Sárospatakon, mely Johann Heinrich Alsted Colophon de reformatione című művét kezdte el nyomtatni. Ez a munka azonban félbeszakadt, a kötet pedig torzóban maradt. Mindez azért, mert a nyomdász megölte a segédjét, amiért halálra ítélték és kivégezték.
Telif Hakkı (c) 2026 Dienes Dénes, Kovács Áron (Szerző) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Bölüm: Recenzió Kategoriler: Recenzió Anahtar kelimeler: katolikus hitélet, piarista rend, 20. század A recenzió Sík Sándor Összegyűjtött színművek I–III. (Kairosz Kiadó, 2025) című, Koltai András és Bozók Ferenc által sajtó alá rendezett kritikai kiadását vizsgálja. A három kötet Sík drámaírói munkásságát nemcsak filológiai pontossággal mutatja be, hanem a piarista iskolai színjátszás több évszázados hagyományába is visszahelyezi. A tanulmány külön figyelmet szentel a Testvérek és a Podolini diákok című drámáknak, amelyek a vallás, erkölcs és közösség kérdéseit egyaránt színpadra viszik. A recenzió kiemeli a kiadás tudományos apparátusának példaszerűségét, ugyanakkor rámutat az illusztrációk hiányára, amely a rendi színház vizuális dimenzióját árnyalhatta volna. Összességében a kiadványt a levéltár és a színpad termékeny találkozásaként értelmezi, amely nemcsak a múltat dokumentálja, hanem új színházi lehetőségeket is megnyit: Sík drámái e kiadás révén nem csupán olvashatók, hanem újra játszhatók is.
Telif Hakkı (c) 2026 Balla János (Szerző) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Bácskai, kalocsai sárközi és kiskunsági tanulmányok társadalomról, nemzetiségekről és egyházakról
Bölüm: Recenzió Kategoriler: Recenzió Bárth János 80. születésnapja alkalmából megjelent az elmúlt 20 év tanulmányaiból készült tematikus válogatás 40 tanulmány 400 oldalon.
Telif Hakkı (c) 2026 Fábián Borbála (Szerző) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Vallásfelekezeti viszályok és egyházpolitikai küzdelmek Veszprém vármegyében (1890–1895)
Bölüm: Tanulmányok Kategoriler: Tanulmány Anahtar kelimeler: dualizmuskori egyházpolitika, felekezeti konfliktusok, egyházpolitikai küzdelmek, Veszprém vármegye, 19. század Tanulmányom az 1890–1895 között lezajlott egyházpolitikai küzdelmek Veszprém vármegyei fejleményeit, vagyis a „magyar kultúrharcnak” is nevezett eseménysor lokális közéletre gyakorolt hatásait vizsgálja. Egyrészt a felekezetközi kapcsolatokra, tehát a katolikusok és a protestáns kisebbség konfliktusaira fókuszáltam, másrészt arra, hogy az egyházpolitikai harcok dinamikája hogyan alakította a politikai szembenállás frontvonalait a vármegyei közélet színterein. A feldolgozott források alapján megállapítható, hogy az évtizedek óta elmaradó, ám végre napirendre vett szabadelvű reformok vitájára a Veszprém vármegyei közélet fórumai erősen rezonáltak: állást foglalt város és vármegye, a különféle orientációjú helyi lapok, valamint maguk az egyházi szereplők is. Ráadásul csatározások tetőpontján, 1893/1894-ben a harcok a társadalom egyre szélesebb csoportjait mozgósították. Népgyűlések, demonstrációk, kollektív kiállások, a parlamenti képviselőkkel szemben fogalmazott bizalmi, illetve bizalmatlansági nyilatkozatok egyaránt ezt tanúsítják. 1890 után mind a katolikus, mind a protestáns kútfők a vallásfelekezeti viszályok fellángolását regisztrálták, mialatt maguk az egyházi személyek is, katolikusok és reformátusok egyaránt hajlamosak voltak arra, hogy nyilvánosan, a sajtó frontjain is meglehetősen ellenséges hangnemben szóljanak a szembenálló egyházi félről. Évszázados viszálykodásokból, kölcsönös gyanakvásból táplálkozó érzelmek és előítéletek aktiválódtak tehát az egyházpolitika küzdelmek hevében. Veszprém püspöksége élén egy, a szigorú katolikus felfogást képviselő, a felsőklérus „ultramontánnak” tartott szárnyához sorolható főpap állt, aki erélyesen fellépett a liberális erők egyházpolitikai törekvéseivel szemben, jóllehet a püspöki tekintély ezúttal alulmaradt a Veszprém vármegyei és városi küzdelmekben. Protestáns részről viszont az egyházi elöljárók, valamint a Pápán kiadott protestáns lap szerzőgárdájának lelkész tagjai is a szabadelvű protestánsok – bár fenntartásokkal, de elvi alapon reformpárti – felfogásmódját reprezentálták, vagyis támogatták a liberális jogalkotást. Mindeközben a liberális elitek körében az egyházpolitikai reformok kérdése a vallásfelekezeti nézőpontokon, valamint az 1867-es közjogi rendszerrel kapcsolatos pártpolitikai szembenálláson egyaránt felülemelkedett. A közéleti erők ezúttal Veszprém vármegyében sem a közjogi kérdés mentén szerveződtek: a kormányoldal és a közjogi ellenzék liberálisai között immár évtizedek óta fennálló választófalak repedezni kezdtek, így az összefogás és a közös fellépések több példáját is megragadhatjuk a kultúrharcos csatározások lefolyását vizsgálva.
Telif Hakkı (c) 2026 Rada János (Szerző) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0