Az Egyháztörténeti Szemle alapítói: Balogh Judit, Dienes Dénes és Fazekas Csaba Felelős kiadó: Prof. dr. habil. Dienes Dénes Felelős szerkesztő: Prof. dr. habil. Balogh Judit Kiadó: Sárospataki Református Kollégium Tudományos Gyűjteményei (2000-2025.06.30) Tiszáninneni Református Egyházkerület Tudományos Gyűjteményei (2025.07.01-től) A kiadó székhelye: 3950 – Sárospatak, Rákóczi u. 1.; tel.: +36-47-314-738; tel/fax.: +36-47-311-057 A kiadó adószáma: 19415385-1-05 E-mail: reftud@iif.hu E-mail: mail@egyhaztortenetiszemle.hu Technikai szerkesztés és kivitelezés: James D. Doepp; Tímári István, Fazekas Csaba, 2020/3 számtól: Varga István - vargaijanos@gmail.com Honlap: Varga Webkiadó Nyelvi lektor: Kapusi Angéla kapusi.angela@gmail.com Angol fordítás: Bakonyi-Tánczos Vera https://www.fordit.hu/fordito/Bakonyi-Tanczos-Vera/ ISSN 1585-7476 (print) ISSN 1587-026X (online) ISSN-L 1585-7476 (Linking ISSN) Nyomda: Maxima Cs-A Kft. Nyomdaüzeme, Miskolc. Felelős vezető: Kundráth Csilla Címlapterv: James D. Doepp. Jelmondat: „Hogy Krisztus az Ő egyházát juttassa megszentelt és örök egyetértésre.” (Philip Melanchton) Első évfolyam: 2000. Megjelenés: Évente 2 füzetben (2000-2007 között), évente 4 füzetben (2008-tól), lapszámonként 400 példányban; valamint az interneten: https://egyhaztortenetiszemle.hu Az Egyháztörténeti Szemle megrendelhető a szerkesztőség címén. Publikációs kör: Egyháztörténet, vallástörténet, egyházi intézmények, személyek története, a vallásosság, az állam-egyház viszony magyar és egyetemes történeti kérdései különböző korokban. Az Egyháztörténeti Szemle nem fogad be másodközléseket. Rovatok: tanulmányok, közlemények, dokumentumok, a katedráról, kalászatok, recenziók, beszámolók, vita. Recenziók: A publikációs körbe tartozó kiadványokat a szerkesztőség címén várjuk. (Ismertetési kötelezettség vállalása nélkül.) Az Egyháztörténeti Szemle folyóirat CrossRef DOI regisztrációs száma 10.54231 amelyet a 2021/4 számtól használunk a cikkekre, a lapszámokra pedig visszamenőlegesen is érvényesítettük. A 2021/4 számtól minden cikket feltöltünk a REAL - az MTA könyvtárának Repozitóriumába. 2023.06.07-től az ErihPlus indexálja az Egyháztörténeti Szemlét. A Sherpa Romeo és a DOAJ a 2021/4. számtól arhiválja az Egyháztörténeti Szemle összes publikációját. 2024/4 számtól az évi 4. szám angol nyelvű.
Tiszáninneni Református Egyházkerület Tudományos Gyűjteményei
A szerző(k) fenntartják a művük szerzői jogait. Az Egyháztörténeti Szemle nem korlátozza a szerzők jogait, hogy a kézirataikat, vagy kéziratváltozataikat preprint szervereken, vagy más tárhelyen elhelyezzék. Ez az alábbi formátumokra általánosan vonatkozik. Beküldött verzió Elfogadott verzió (Szerző által elfogadott kézirat) Közzetett verzió (Rekord verziója)
Teológia és felvilágosodás – Decsy Sámuel, Benedek Sámuel és Szabó Zsigmond köszöntői egy odera-frankfurti teológiai disszertációban
Rovat: Tanulmányok Kulcsszavak: felvilágosodás, teológia, kultúrtranszfer, Kelet-Európa, Frankfurt (Oder) A dolgozat célja Decsy Sámuel (1742–1816), Benedek Sámuel és Szabó Zsigmond latin nyelvű köszöntő verseinek közreadása. A kutatás számára eddig ismeretlen verseket Johann Isaac Ludwig Causse (1728–1802) és Hermann Nonnen (1738–1781) 1771-ben megjelent teológiai doktori értekezésének (Dissertatio Inauguralis Theologico Historica De Cura Dei Singulari Circa Genus Messiae) függelékében nyomtatták ki. A tanulmányban a disszertációt három közelítésben vizsgálom. A kutatás eredményeire támaszkodva elsőként a tágabb intellektuális kontextus ismertetésére kerül sor. Ennek során külön kitérek a teológiaoktatás és a felvilágosodás helyzetére Odera-Frankfurtban. Ezt követően külön figyelmet szentelek Johann Isaac Ludwig Causse és Hermann Nonnen karrierjére, valamint a nevük alatt megjelent disszertáció főbb ismertetőjegyeire. Végül sort kerítek a disszertáció és a köszöntő versek szerzői közötti kapcsolat értelmezésére. A versek eredeti latin átiratát a tanulmány mellékletében közlöm. A dolgozatban amellett fogok érvelni, hogy a 18. századi Odera-Frankfurtban a teológiai felvilágosodás fontos szerepet játszott a világi tudományok közvetítésében. Ilyen módon a helyi teológus képzés és tudástermelés vizsgálata megkerülhetetlen tényezőként jön számításba a kelet-európai kultúrtranszfer folyamatok értelmezésekor.
Copyright (c) 2022 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Rovat: Tanulmányok Kulcsszavak: böjt, böjtszegés, reformkor, egyházi szabályok A 19. század első felében az év napjainak jelentős részében, mintegy 150 napon valamilyen minőségi és mennyiségi étkezési korlátozás volt érvényben, vagyis szigorú böjtös vagy enyhébb absztinenciális napot kellett tartani a katolikus egyház előírásai szerint. Azonban ekkor már a felvilágosodás eszméinek elterjedése miatt és egyéb, gyakorlati okokból a hívek egyre jobban elhanyagolták a böjti előírásokat. A papság elsősorban a korabeli katolikus sajtóban küzdött a negatív tendencia ellen, a böjt üdvös hatásait hangsúlyozva, de ez már kevésnek bizonyult. Ezért 1848-ban megjelent egy egészen más megoldási javaslat: a tervbe vett nemzeti zsinat előkészítő munkálatai során sokan javasolták, hogy inkább a böjtös napok számát kellene csökkenteni, azt remélve tőle, hogy így könnyítve a hívek terhein, kevésbé fogják azt megszegni. Azonban ennek alaposabb megtárgyalására és esetleg életbe léptetésére már nem került sor.
Martonfalvi Tóth György és id. Köleséri Sámuel kapcsolatai a halálukra összeállított versgyűjtemények tükrében
Rovat: Tanulmányok Kulcsszavak: Martonfalvi Tóth György, id. Köleséri Sámuel, versgyűjtemény A tanulmány középpontjában a két gyerekkori barátot, az id. Köleséri Sámuelt és a Martonfalvi Tóth Györgyöt sirató gyászversgyűjtemények állnak. A halotti versekből kinyert információk mentén igyekszem megrajzolni azt a mikrotársadalmi kontextust, amely a 17. századi debreceni értelmiség két kiemelkedő alakját (id. Köleséri Sámuelt és Martonfalvi Tóth Györgyöt) körülvette. A halotti versgyűjtemények elemzésekor egyszerre több szövegcsoport áll rendelkezésre az elhunyt magánjellegű kapcsolatainak felderítésére. A nyomtatványokban szereplő latin nyelvű halotti költemények és az azokhoz kapcsolódó versaláírások mellett a kiadványokat kísérő latin nyelvű előszók és magyar nyelvű verses siratók is rendkívül informatívak ebből a szempontból. A búcsúztatott személyek családtagjai, gyerekkori barátai, tanulótársai, továbbá közeli ismerősei, kollégái, diákjai és patronáltjai szólnak ki a költeményekből, helyenként novumnak számító információkat, adatokat közölve az elhunyt családi viszonyaira, külső és belső tulajdonságaira, életrajzi adataira, halálának körülményeire és okára nézve. Mindezek mellett utalásszerűen a versek poétikai-retorikai megformáltságával, sajátosságaival vagy éppen az elhunyt jellemzésének topikus fordulataival is foglalkozok a tanulmányban, így mutatva rá a korábbi irodalomtudományi szempontú elemzések során regisztrált sajátosságokhoz való igazodásra vagy éppen az azoktól való eltérésekre.
Maléth Ágnes: A Magyar Királyság és a Szentszék kapcsolata I. Károly korában
Rovat: Recenzió Kulcsszavak: I. Károly, királyi képviselet, pápai képviselet formái, egyházpolitika, javadalompolitika, hitbeli kérdések A 14. század első felének pápai–magyar kapcsolatai nem kifejezetten álltak az eddigi kutatások középpontjában. Ezen változtatott a most bemutatásra kerülő könyv, amely 2020-ban jelent meg a DeLegatOnline Könyvek sorozat részeként. A monográfia alapját Maléth Ágnes 2017-ben megvédett doktori disszertációja képezi, amely azóta tartalmában és szerkezetében is jelentős átalakuláson ment keresztül. Maléth könyve mélyrehatóan elemzi I. Károly Szentszékkel fenntartott kapcsolatait, emellett az avignoni kúria és magyar királyi udvar egymáshoz való viszonya szempontjából meghatározó képviselők személyének meghatározásán alapuló, széleskörűen tematizált megközelítést nyújt, kirajzolva a pápaság és a Magyar Királyság kapcsolatrendszerének korabeli súlypontjait.
Frenyó Zoltán (szerk.): Konzervatív arcképek
Rovat: Recenzió Kulcsszavak: Frenyó Zoltán, kereszténység, konzervativizmus, neotomizmus Frenyó Zoltán Konzervatív arcképek című kötete 74 hazai és külföldi gondolkodó rövid életrajzán, illetve politikai, filozófiai, eszmetörténeti profiljuk megrajzolásán keresztül mutatja be a konzervativizmus eszmerendszerét és annak változásait a XVIII. század végétől a XX. század végéig.
Ács Marianna: Még a kövek is… Nőnevelés a Felsőbaranyai Református Egyházmegye polgári leányiskolájában és internátusában (1916–1948).
Rovat: Recenzió Kulcsszavak: református egyház, Felsőbaranyai Református Egyházmegye, polgári leányiskola, iskolatörténet, nőnevelés, vallásos nevelés, Pécs, Siklós Recenzió Ács Marianna: Még a kövek is… Nőnevelés a Felsőbaranyai Református Egyházmegye polgári leányiskolájában és internátusában (1916–1948) című könyvéről.
Egyház – irodalom – tudomány. Kis János (1770–1846)
Rovat: Recenzió Kulcsszavak: Kis János (1770-1846), evangélikus egyház, irodalom, tudományszervezés A kötet az egykori püspöknek, költőnek és tudományszervezőnek, Kis Jánosnak állít emléket. A szinte teljesen elfeledett egyházfi munkásságát egy 2020 őszén tartott konferencián idézték meg az előadók, számos tudományterület felől vizsgálva az életművet. Az ott elhangzott felszólalások szerkesztett változatát tartalmazó, hiánypótló kiadvány célja az, hogy ennek az oeuvre-nek a feltárása révén Kis János visszanyerhesse méltó helyét mind egyházi, mind világi téren.
Heiner Lück: Alma Leucorea. Eine Geschichte der Universität Wittenberg 1502 bis 1817.
Rovat: Recenzió Kategóriák: Recenzió Kulcsszavak: Heiner Lück, Wittenbergi Egyetem története Heiner Lück, a hallei egyetem professzor emeritusa összefoglaló monográfiája a wittenbergi egyetem történetéről.
Imre Sándor látlelete „a magyarság belső állapotáról” (1914) s „a közös munka lelki akadályairól” (1923)
Rovat: Kalászatok Kategóriák: Kalászatok Kulcsszavak: Imre Sándor, nemzeti együttműködés A közlemény Imre Sándor magyar pedagógus, művelődéspedagógus két előadását adja közre rövidített formában. Imre Sándor alapgondolata a társadalmi megosztottság orvoslása érdekében a nemzettudatra nevelés volt.
Dokumentumok Szabó Imre református esperes, Budapest-fasori lelkipásztor 1951-ben történt lemondatásáról
Rovat: Dokumentum Kulcsszavak: Szabó Imre, lelkipásztor lemondatása, reformátusság Szabó Imre (1891–1955) a Budapesti Református Egyházmegye első esperese és több mint huszonnyolc évig a Budapest-fasori Református Egyházközség lelkipásztora volt, aki a huszadik század első felének megrázkódtatásai, és saját életének tragikus fordulatai ellenére is végig az evangélium hűséges szolgája maradt. Életműve maradandó nyomot hagyott a magyar reformátusság 20. századi történetében, de az egyháztörténet-írás a mai napig adós maradt lelkipásztori és egyházszervezői szolgálatának alapos feltárásával és értékelésével.
Egy jégeső hatása: a jászberényi szent kút keletkezése
Rovat: Közlemény Kulcsszavak: templomépítés, hiedelmek, időjárás, Jászberény A tanulmány célja a jászberényi szentkúti templom keletkezéstörténete kapcsán bemutatni a hit és természet összefonódását a felvilágosodást megelőző jászsági néplélekben. A jászberényi szent kút keletkezésének vélt és valós okai feltárásával, a korabeli gazdasági állapotokkal és a helyiek szükségleteivel összevetve kirajzolódik a profán és szakrális világ összekapcsolódása.
Rovat: Közlemény Kategóriák: Közlemény Kulcsszavak: református kollégium, tűzvész, református oktatásügy A magyar református felsőoktatás története 1531-gyel kezdődik, mely évhez köthető a sárospataki és a pápai iskolák átvétele korábbi fenntartóiktól, Debrecennel kiegészülve (1538) lettek a forrása mindannak, ami oktatásügyben református berkekben megvalósult. Az indulást követően alig 30 év telt el, és máris megtörtént az első, drámai tűzeset. Ebben a tanulmányban református kollégiumainkat sújtó tűzesetek történetét és azok szerteágazó hatását történeti és teológiai szempontból vizsgálom meg. Debrecen (1564, 1802), Kolozsvár (1655, 1798) Nagyenyed (1704) és Pápa (1788) követik egymást a kollégiumtüzek sorában, míg eljutunk a Ráday Kollégium drámai leégéséhez: Budapest (2019). A tűz martalékává vált épületek a felbecsülhetetlen pusztítás és a felfoghatatlan áldozatok után az áldozatkészség és összefogás példájaként újjáépülve, fizikálisan és lelkileg is megújulva váltak a református oktatás és a magyar művelődés szellemi világítótornyaivá.
Az első világháború a magyar protestáns sajtó tükrében
Rovat: Tanulmányok Kulcsszavak: első világháború, protestáns sajtó A tanulmány azt vizsgálja, hogyan reagált a magyar protestáns sajtó az első világháború okozta társadalmi változások sorozatára. Az első reakció 1914-ben a túláradó hazafias lelkesedés és a háború általános igazolása volt, amely azonban később jelentős változásokon ment keresztül. A protestáns sajtó akkoriban a lelkipásztorok és az egyházhoz szorosan kötődő értelmiségiek szűk csoportjának belső fóruma volt, ahol a viszonylag korlátozott nyilvánosság miatt kritikai és önkritikus vélemények is megjelenhettek. A kezdeti lelkesedés elmúltával – különösen 1916-tól – a szerzők egyre inkább kétségeiket fejezték ki a közös hadsereg vezetésével, a protestáns katonák lelkigondozásával, a társadalmi szolidaritás erejével kapcsolatban, és figyelmeztették a gyülekezetekben szolgáló kollégáikat az intenzív lelkigondozás, a közösségszervezés és a jó személyes példamutatás fontossága.
A 450 éve elhunyt Szegedi Kis István emlékezete (1505–1572)
Rovat: Tanulmányok Kulcsszavak: Szegedi Kis István, helvét irányzat, végváriak reformációja, oszmán uralom, török fogság, Ráckeve, szuperintendens, hitvita, Seraphinus Panthanus, teológiai irodalom, Skarica Máté Szegedi Kis István a helvét irányú teológia tanainak első magyarországi rendszerezője. A wittenbergi egyetemen folytatott tanulmányai után hazatért Magyarországra, ahol előbb oktatott és iskolát vezetett, majd 1554-től Laskón, 1558-tól pedig Kálmáncsán vállalt lelkészi állást. 1561 és 1563 között török fogságot szenvedett. Élete utolsó évtizedét – az oszmánok akaratának megfelelően – Ráckevén töltötte, ahol prédikátorként és az alsó-dunamelléki egyházkerület szuperintendenseként tevékenykedett. Kezdetben a wittenbergi irányzat híve volt, de az 1550-es évek második felében már szinte bizonyosan a helvét hitvallást követte. Latin nyelvű teológiai munkái halála után külföldön jelentek meg, így Európa-szerte ismert személlyé vált. Zsoltárfordításainak és magyar nyelvű verseinek egy része szintén fennmaradt. Életrajzát tanítványa, Skarica Máté írta meg latin nyelven, aki egyben megrajzolta mestere arcképét is.
Küzdelem a bécsi béke egyházügyi rendelkezései körül Megjegyzések az első artikulus előtörténetéhez
Rovat: Tanulmányok Kulcsszavak: bécsi béke, vallásgyakorlat szabályozása A magyarországi vallásgyakorlat szabályozásában kulcsszerepet játszó pontok amelyek elfogadására 1605-1606-ban, a Bocskai István által vezetett felkelők és a Habsburg kormányzat által atfolytatott tárgyalások eredményeként került sor, a mai napig a Károlyi Árpád által kiadott források alapján és az ő narratívájában ismerjük. Ennek alapja a 19. századi osztrák-magyar kiegyezés volt. A források újra olvasásának, és a kutatásba újabbak bevonása olyan új eredményekhez vezetett, amelyek alapján lehetővé vált az eseményeknek egy másfajta lehetséges értelmezése. Ez az eddigiekhez képest jóval nagyobb és pozitívabb szerepet tételez fel az események alakításában a Magyar Tanácsnak és különösen Forgách Ferencnek.
A földre épített vaspálya. Balogh Margit: Az Apát úr – Pehm (Mindszenty) József zalaegerszegi évei, Göcseji Múzeum, Zalaegerszeg, 2019., 608. o.
Rovat: Recenzió Kategóriák: Recenzió Kulcsszavak: Mindszenty József, zalaegerszegi évek, kortörténet, személyiségtörténet A nagyívű műben Pehm (Mindszenty) Józsefet mint zalaegerszegi papot ismerhetjük meg igen alapos elemzés fényében. Az Apát úr nem csak egy életrajz, több annál. Kor- és személyiségtörténet.
Copyright (c) 2021 Dudás Róbert Gyula (Szerző) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Katreničová Anabela: Ján Jambor z Rožňavy O strážení piatich zmyslov (Rozsnyai Jámbor János Öt érzékünk megóvásáról), Univerzita P. J. Šafárika, Košice (Kassa), 2019, 196 o.
Rovat: Recenzió Kategóriák: Recenzió Kulcsszavak: Rozsnyai Jámbor János, érzékszervek, bűnök, keletkezéstörténet Rozsnyai Jámbor János (15. század) betűfestő és könyvmásoló műve (Tractatulus de custodia quinque sensuum – Öt érzékünk megóvásáról) nem a saját munkája, hanem Nikolaus von Dinkelsbühl és Thomas Ebendorfer de Haselbach tollából származik. Rozsnyai a bécsi egyetemen tanult, ott ismerhette meg a szóban forgó művet.
Copyright (c) 2021 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Kálmán Peregrin: Mindszenty, Tomek, Barankovics – Arcvonások és fordulópontok a keleti politika világában. Budapest, Szent István Társulat, 2020, 195. o.
Rovat: Recenzió Kategóriák: Recenzió Kulcsszavak: Mindszenty József, Tomek Vince, Barankovics Antal, naplójegyzetek Kálmán Peregrin legújabb könyvében Mindszenty Józsefről, két kortársáról, Tomek Vince piarista szerzetesről és Barankovics Antal szociáldemokrata politikusról ír naplójegyzeteken és levelezésen keresztül. A könyv további adalékokkal szolgál a korabeli egyháztörténethez, a magyar emigráció helyzetéhez, valamint Mindszenty külföldről való távozásának és érkezésének eseményeihez.
Gloria – Credo – Ratio – Utilitas. Takács Gábor: „…sem gloria, sem credo…” Egyházmodernizáció és felvilágosodás. Egyházreformeri célkitűzések a felvilágosodás korában. META Könyvek. Pécs, 2021. 198. o.
Rovat: Recenzió Kulcsszavak: felvilágosodás, katolikus egyház, klérus eltérő álláspontjai, kortárs dokumentumok Az itt tárgyalt kötet fő érdeme, hogy kortárs szövegeken keresztül mutatja be a 18. század második felének és a 19. század első felének katolikus szellemi gondolkodását, ami lehetővé teszi a felvilágosodás komplexebb, differenciáltabb értelmezését. A kötet tulajdonképpen egy forráskiadvány, ahol a szerkesztett körlevelek rávilágítanak arra, hogy a katolikus egyház milyen utat járt be a felvilágosodáshoz való viszonyában az együttérzéstől a kemény kritikáig és a nyílt szembenézésig. Ugyanakkor eklektikus képet kapunk arról is, hogy a klérus képviselői milyen eltérő álláspontokat fogalmaztak meg, attól függően, hogy a különböző korszakokban és elvek mentén milyen kihívásokra válaszoltak.
A sülyi Szent Anna-kápolna alapítása (1521)
Rovat: Közlemény Kategóriák: Közlemény A tanulmány a sülyi Szent Anna-kápolna (Pozsony megyei község, ma szlovákiai Sul’any) történetéhez nyújt eddig ismeretlen információkat. A korábbi szakirodalom szerint a kápolna a 14. században épült, alapítási oklevelet azonban csak két évszázaddal később, 1521. július 30-án adták ki. II. Ulászló király a falut Erdöskereki Acél István kamarásnak, Zaránd megyei nemesnek adományozta 1504 körül, akinek a következő évtizedben itt volt a rezidenciája, amely valószínűleg 1514 végén a pozsonyi vár várkastélya lett. A szóban forgó kápolna alapítója is, építése feltehetően 1521-ben történt.
Az 1831-ik évi kolerajárvány és következményei Felsőzemplénben: varannói járásban
Rovat: Tanulmányok Kategóriák: Tanulmány Kulcsszavak: kolera, járvány, parasztság, egyház, felkelés Az 1831-es kolerajárvány súlyos következményekkel járt a Magyar Királyságban, elsősorban Zemplén megyében. Bár a hatóságok mindent megtettek a járvány leküzdése érdekében, a nagy számú haláleset és a meglévő társadalmi feszültségek felkeléshez vezettek a parasztok körében. A tájékozatlan lakosság úgy vélte, hogy a tisztviselők, a papság és a földbirtokosok szándékosan hoztak létre olyan helyzetet, amely az emberek halálához vezetett. Sokan közülük az felkelés során életüket vesztették. Sok helyen a tisztviselők és a papság még a felkelés után sem tudta visszanyerni a lakosság bizalmát. Az 1831 nyarán tomboló kolerajárvány és paraszti felkelés még ma is érdekes kérdéseket vet fel, nemcsak a társadalmi és politikai történelem, hanem az egyháztörténet szempontjából is.
Copyright (c) 2026 Kónya Péter (Szerző) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Ifjabb Báthory Gábor református püspökhelyettes levele a már megszűnt fríziai egyetem teológiai karához Franekerben (Nagykőrös, 1856. december 6.)
Rovat: Dokumentum Kategóriák: Dokumentum Kulcsszavak: Peregrinatio Hungarica, Franeker Egyetem, Josephus/ József Kosdi, ifjabb Báthory Gábor, Egyháztörténet, Egyetemtörténet Josephus/József Kosdi tekinthető az utolsó magyar hallgatónak, aki hivatalosan (1794-ben) beiratkozott a Franeker Egyetemre. Ő volt az utolsó a több mint 1200 magyar és erdélyi hallgató közül, akik 1585-ben, az egyetem alapítása óta Franekerbe jártak. Sajnos 1811-ben az egyetemnek be kellett zárnia kapuit a francia császár, Napóleon, az akkori holland uralkodó parancsára. Hogy ez a tény Magyarországon ismeretlen maradt, egy 1856 decemberében írt levélből derül ki, amelyet a magyar református helyettes püspök, Gabriel/Gábor Báthory junior küldött a franekeri teológiai kar (Facultas Theologica) professzorainak. Ebben a levélben Báthory azt kérdezi, hogy vannak-e még tanulási lehetőségek a karon a magyar hallgatók számára, konkrétan, hogy van-e még számukra elérhető Stipendia.
Copyright (c) 2026 Postma Ferenc (Szerző) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
A sárospataki fejedelmi nyomda történetének homályos másfél évtizede
Rovat: Közlemény Kategóriák: Közlemény Kulcsszavak: Sárospatak, nyomdatörténet, I. Rákóczi György, Johann Heinrich Alsted, Constantin Schaum, Renius György A tanulmány a sárospataki nyomda történetének legkorábbi szakaszát vizsgálja. Egy új, Samuel Hartlib iratai közül előkerült forrás azt látszik igazolni, hogy az eddigi ismeretekkel szemben, egy rövid ideig, már az 1630-as években működött nyomda Sárospatakon, mely Johann Heinrich Alsted Colophon de reformatione című művét kezdte el nyomtatni. Ez a munka azonban félbeszakadt, a kötet pedig torzóban maradt. Mindez azért, mert a nyomdász megölte a segédjét, amiért halálra ítélték és kivégezték.
Copyright (c) 2026 Dienes Dénes, Kovács Áron (Szerző) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Rovat: Recenzió Kategóriák: Recenzió Kulcsszavak: katolikus hitélet, piarista rend, 20. század A recenzió Sík Sándor Összegyűjtött színművek I–III. (Kairosz Kiadó, 2025) című, Koltai András és Bozók Ferenc által sajtó alá rendezett kritikai kiadását vizsgálja. A három kötet Sík drámaírói munkásságát nemcsak filológiai pontossággal mutatja be, hanem a piarista iskolai színjátszás több évszázados hagyományába is visszahelyezi. A tanulmány külön figyelmet szentel a Testvérek és a Podolini diákok című drámáknak, amelyek a vallás, erkölcs és közösség kérdéseit egyaránt színpadra viszik. A recenzió kiemeli a kiadás tudományos apparátusának példaszerűségét, ugyanakkor rámutat az illusztrációk hiányára, amely a rendi színház vizuális dimenzióját árnyalhatta volna. Összességében a kiadványt a levéltár és a színpad termékeny találkozásaként értelmezi, amely nemcsak a múltat dokumentálja, hanem új színházi lehetőségeket is megnyit: Sík drámái e kiadás révén nem csupán olvashatók, hanem újra játszhatók is.
Copyright (c) 2026 Balla János (Szerző) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Bácskai, kalocsai sárközi és kiskunsági tanulmányok társadalomról, nemzetiségekről és egyházakról
Rovat: Recenzió Kategóriák: Recenzió Bárth János 80. születésnapja alkalmából megjelent az elmúlt 20 év tanulmányaiból készült tematikus válogatás 40 tanulmány 400 oldalon.
Copyright (c) 2026 Fábián Borbála (Szerző) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Vallásfelekezeti viszályok és egyházpolitikai küzdelmek Veszprém vármegyében (1890–1895)
Rovat: Tanulmányok Kategóriák: Tanulmány Kulcsszavak: dualizmuskori egyházpolitika, felekezeti konfliktusok, egyházpolitikai küzdelmek, Veszprém vármegye, 19. század Tanulmányom az 1890–1895 között lezajlott egyházpolitikai küzdelmek Veszprém vármegyei fejleményeit, vagyis a „magyar kultúrharcnak” is nevezett eseménysor lokális közéletre gyakorolt hatásait vizsgálja. Egyrészt a felekezetközi kapcsolatokra, tehát a katolikusok és a protestáns kisebbség konfliktusaira fókuszáltam, másrészt arra, hogy az egyházpolitikai harcok dinamikája hogyan alakította a politikai szembenállás frontvonalait a vármegyei közélet színterein. A feldolgozott források alapján megállapítható, hogy az évtizedek óta elmaradó, ám végre napirendre vett szabadelvű reformok vitájára a Veszprém vármegyei közélet fórumai erősen rezonáltak: állást foglalt város és vármegye, a különféle orientációjú helyi lapok, valamint maguk az egyházi szereplők is. Ráadásul csatározások tetőpontján, 1893/1894-ben a harcok a társadalom egyre szélesebb csoportjait mozgósították. Népgyűlések, demonstrációk, kollektív kiállások, a parlamenti képviselőkkel szemben fogalmazott bizalmi, illetve bizalmatlansági nyilatkozatok egyaránt ezt tanúsítják. 1890 után mind a katolikus, mind a protestáns kútfők a vallásfelekezeti viszályok fellángolását regisztrálták, mialatt maguk az egyházi személyek is, katolikusok és reformátusok egyaránt hajlamosak voltak arra, hogy nyilvánosan, a sajtó frontjain is meglehetősen ellenséges hangnemben szóljanak a szembenálló egyházi félről. Évszázados viszálykodásokból, kölcsönös gyanakvásból táplálkozó érzelmek és előítéletek aktiválódtak tehát az egyházpolitika küzdelmek hevében. Veszprém püspöksége élén egy, a szigorú katolikus felfogást képviselő, a felsőklérus „ultramontánnak” tartott szárnyához sorolható főpap állt, aki erélyesen fellépett a liberális erők egyházpolitikai törekvéseivel szemben, jóllehet a püspöki tekintély ezúttal alulmaradt a Veszprém vármegyei és városi küzdelmekben. Protestáns részről viszont az egyházi elöljárók, valamint a Pápán kiadott protestáns lap szerzőgárdájának lelkész tagjai is a szabadelvű protestánsok – bár fenntartásokkal, de elvi alapon reformpárti – felfogásmódját reprezentálták, vagyis támogatták a liberális jogalkotást. Mindeközben a liberális elitek körében az egyházpolitikai reformok kérdése a vallásfelekezeti nézőpontokon, valamint az 1867-es közjogi rendszerrel kapcsolatos pártpolitikai szembenálláson egyaránt felülemelkedett. A közéleti erők ezúttal Veszprém vármegyében sem a közjogi kérdés mentén szerveződtek: a kormányoldal és a közjogi ellenzék liberálisai között immár évtizedek óta fennálló választófalak repedezni kezdtek, így az összefogás és a közös fellépések több példáját is megragadhatjuk a kultúrharcos csatározások lefolyását vizsgálva.
Copyright (c) 2026 Rada János (Szerző) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Az egyházközségi alapok és alapítványok vagyonának kamatoztatási, befektetési formái a történelmi Máramaros–Ugocsai Református Egyházmegyében (1840–1918)
Rovat: Tanulmányok Kategóriák: Tanulmány Kulcsszavak: református egyház, Máramaros-Ugocsai Református Egyházmegye, egyházközség, alap, alapítvány, befektetés, pénzintézet, kamat, hitel, hadikötvény Tanulmányomban a hajdani Máramaros-Ugocsai Református Egyházmegye egyházközségi alapjainak és alapítványainak 1840–1918 közötti kamatoztatási és befektetési formáit igyekszem bemutatni. Az eddigiekben feltáratlan és/vagy feldolgozatlan levéltári források vizsgálata alapján elmondható, hogy a kutatott időszakban az alapítványi törzstőkék gyümölcsöztetésének számos eltérő módja létezett a történelmi egyházmegyében. Az egyik legelterjedtebb befektetési forma az alaptőkék pénzintézetekben való elhelyezése volt. A különböző bankok, hitelszövetkezetek stb. a takarékbetétként kezelt vagy részvényekbe fektetett tőkék után évi 4–5%-os kamatokat fizettek. Ezen kívül igen gyakori volt az alapok, alapítványok törzsvagyonának kamatra történő tőkekihelyezése is. A különböző nagyságrendű hitelügyleteknél használt kamatlábak többnyire változóak voltak és igen széles skálán mozogtak. Bár egyátalán nem volt általános, mégis többször előfordult, hogy az alapítványi tőkéket – az érintett református egyházközség által nyújtott kamat fejében – ingatlanokba fektették. Míg számos esetben a fundációk éves hozadékait a törzsvagyon átadásának hiányában maguk az alapítók fizették. Mindezek mellett az első világháború idején (1914–1918) megjelent a törzstőkék kamatoztatásának egy másik formája is, mégpedig az alapítványi vagyon hadikötvényekbe való fektetése. Az egyházmegyében számos egyházközség élt a kedvezőnek tűnő pénzügyi lehetőséggel és kötvényekbe fektette a kezelése alatt álló alapok és alapítványok tőkéjét. Azonban a hadikölcsönjegyzésre fordított összegek a világháborút követően elértéktelenedtek.
Máramaros-Ugocsai Református Egyházmegye
Copyright (c) 2026 Becske Pál Zsolt (Szerző) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Az Oltáriszentség Társulatok tagsága az Egri egyházmegyében a 18. században
Rovat: Tanulmányok Kategóriák: Tanulmány Kulcsszavak: társulatok, barokk vallásosság, katolikus hitélet, Egri egyházmegye, 18. század Az Egri egyházmegye területén a barokk társulati élet széles körű megszervezésének megindítása Barkóczy Ferenc püspöknek köszönhető, aki 1757-ben Egerben megalapította az ekkor már az egész katolikus világban ismert Oltáriszentség Társulatot. Tevékenységét lelkesen folytatta Eszterházy Károly püspök, aki felkarolva a kezdeményezést az egész egyházmegyében elterjesztette ezt a társulati formát az Eucharisztia lehető legnagyobb és állandó tisztelete céljából. A barokk társulatok tagságára vonatkozó legfontosabb forrást a névkönyvek jelentik, amelybe a társulatba belépő személyek adatait jegyezték fel. Azonban ezen társulati könyvek sajnos csak nagyon ritka esetben maradtak fenn. Ugyanis a társulatok vagyonának államosításakor, az 1780-as évek második felében ezeket elvileg be kellett szolgáltatni az államkincstárba, amelyekre ezután más vallási tárgyakkal együtt megsemmisülés vagy jobb esetben kiárusítás várt, s legtöbbször csak valamilyen másodlagos felhasználásnak köszönhetően sikerült néhány névkönyvnek túlélni az elmúlt több mint két évszázadot. Az Egri egyházmegye területén jelenleg nyolc Oltáriszentség társulati névkönyv ismert: az egerszalóki, a csernelyi, a diósgyőri, a gyöngyössolymosi, a jászárokszállási, a kunszentmártoni és az egri főtársulat (Barkóczy Album) névkönyve, illetve az egri Püspöki Iskola társulatának a tagok névjegyzékét is tartalmazó diáriuma. Ezekből megismerhetjük a tagság számát és nemi összetételét, a társulat fejlődésének dinamikáját, valamint vonzáskörzetének alakulását, vagyis a barokk vallási társulatok működésének sok olyan aspektusát, amelyeket az eddigi kutatások csak ritka esetben vizsgáltak.
Copyright (c) 2026 Tengely Adrienn (Szerző) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Református gyülekezetek az első világháború sodrában
Rovat: Recenzió Kategóriák: Recenzió
Copyright (c) 2025 Rada János (Szerző) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Medgyesy S. Norbert: A gyógyulás helye. Szent Vitus hazai tisztelete, Velem-Szentvid története, áhítatformái és a perenyeiek fogadalmi zarándoklata
Copyright (c) 2025 Gulyás Kristóf (Szerző) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0