Felelős kiadó: Prof. dr. habil. Dienes Dénes Felelős szerkesztő: Prof. dr. habil. Balogh Judit Kiadó: Tiszáninneni Református Egyházkerület Tudományos Gyűjteményei
Tiszáninneni Református Egyházkerület Tudományos Gyűjteményei
A szerző(k) fenntartják a művük szerzői jogait. Az Egyháztörténeti Szemle nem korlátozza a szerzők jogait, hogy a kézirataikat, vagy kéziratváltozataikat preprint szervereken, vagy más tárhelyen elhelyezzék. Ez az alábbi formátumokra általánosan vonatkozik. Beküldött verzió Elfogadott verzió (Szerző által elfogadott kézirat) Közzetett verzió (Rekord verziója)
Az egyháztörténet-írás „új útjai” az 1930-as években
Szekció: Tanulmányok Kategóriák: Tanulmány Keywords: egyháztörténet, historiográfia, 1930-as évek A tanulmány az 1930-as évek egyháztörténet-írását vizsgálja. A teológusok és a „laikus” történetírók részvételével zajló, a diszciplína helyzetére fókuszáló vitákat mutatja be, melyek a teológiai és a történeti tudás, illetve a vallásos hit és a tudományos megismerés kapcsolatának problematikáját is reflektálták. Utal a studium állandó jelzőinek („katolikus” és „protestáns”) használatára és jelentéseire, majd a Magyar Katolikus Történetírók Munkaközössége áltak kiadott Regnum című folyóirat pályájuk elején álló szerzőinek tanulmányaival azt szemlélteti, hogy a szellemtörténet, a népiségtörténet, valamint a társadalomtudományos történetírás milyen tematikai és módszertani lehetőségeket kínált a megújuló egyháztörténet számára.
Copyright (c) 2022 Csíki Tamás (Szerző) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Orosz Andrea: Kováts József. Az életrajz és az életmű feltérképezése
Szekció: Recenzió Orosz Andrea monográfiája egy, a saját korában népszerű, de viszonylag hamar elfelejtett költő és református lelkész életútját és munkásságát mutatja be. Az utókor által sokszor csak „rímkovács Kováts” néven emlegetett, tragikusan fiatalon elhunyt Kováts József neve ugyan időnként felbukkan lexikon-szócikkek, tanulmányok szövegében, de számos téves információ kapcsolódik hozzá. Orosz Andrea kötete megpróbálja számba venni és elemezni a lehetséges forrásokat, hogy ezek segítségével a lehetőségekhez mérten kiegészítse és korrigálja a Kovátsra vonatkozóan eddig rendelkezésre álló ismereteket.
Copyright (c) 2022 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Zakar Péter: A Csanádi Egyházmegye az 1848/49-es forradalom és szabadságharc időszakában. Gondolat Kiadó, Budapest, 2021. 321 old.
Szekció: Recenzió Recenzió Zakar Péter: A Csanádi egyházmegye az 1848/49-es forradalom és szabadságharc időszakában című monográfiájáról.
Az üldöztetés elől való menekülés teológiája
Szekció: Tanulmányok Keywords: keresztényüldözés, Egyiptom, Irak, menekülés teológiája, a szökés tipológiája, menekülés a Bibliában, üldözött keresztények Ez a cikk a vallási üldöztetés elől való menekülés teológiai indokait vizsgálja. A keresztények Közel-Keletről való menekülésének jogosságával és céljával kapcsolatban felmerült kérdésekre adott reakcióként született. Összehasonlítottuk a Bibliában említett menekülés típusait és okait az üldözött, Irakból és Egyiptomból menekülő keresztények történeteivel, és ebből négy különböző teológiai megközelítést vontunk le - az „üdvösség forog kockán” megközelítést, az altruista/közös értelmű megközelítést, az Isten hangjának meghallása megközelítést és az opportunista megközelítést. Célunk, hogy az üldözöttek, valamint a nekik szolgálatot teljesítők számára lehetőséget biztosítsunk arra, hogy eligazodjanak a különböző érvelési lehetőségekben, amelyeket az üldözöttek választanak, amikor a menekülést fontolgatják.
Lányok és nők oktatása, szakképzése Vácott - a katolikus szakképzés lehetőségei a 20. században
Szekció: Tanulmányok Keywords: nők oktatása, nők szakképzése, kereskedelmi szaktanfolyam, felső kereskedelmi iskola A lányok oktatása a 18. század közepén kezdődött Vácott. Az 1810-es évektől a lányok külön iskolába, illetve osztályba jártak. Tanítójuk a kántor, korabeli elnevezése karmester, volt. A 19. század közepétől a kezdő tanítók voltak a lányok oktatói. A század második felében több magán leányoskola is működött a városban. A Páli Szent Vincéről nevezett Irgalmas Nővérek 1880-től működtek Vácott: először a szegények ellátását végezték, 1881-től óvodát, 1882-től iskolát is működtettek, kézimunkát is tanítottak a lányoknak. 1886-ban Virter Bertalan hagyatékából új iskolát építettek a Miklós téren a felsőbb le¬ányiskola részére, 1894-től leány polgári iskolát is fenntartottak. Gróf Csáky Károly váci püspök alapítványából 1905-ben új leányiskola épületet emeltek, melyet a püspök édesanyjának emlékére Karoliná¬nak neveztek el. Az első világháború idején, 1916-ban indult először női kereskedelmi tanfolyam Vácott a Karolina épületében, de a pia¬rista tanárok szervezésében 1919-ig. 1924-ben a váci izraelita polgári iskola indított egy éves női kereskedelmi szaktanfolyamot. 1925-ben újraindították az egy éves katolikus kereskedelmi szaktanfolyamot is a Karolinában 1932-ig. 1933-ban indult először az Irgalmas Nő¬vérek szervezésében női kereskedelmi szaktanfolyam. Az iskolai értesítőkben is olvashatunk a tanfolyamról, a tanárok között Vincés nővérek is voltak. Az 1934-35-ös tanévtől kétéves tanfolyamot indítottak, melyből 1937-től egy négy évfolyamú női felsőkereskedelmi iskola lett. 1938-tól a Karolina régi épületébe, a Miklós térre költö¬zött. 1936-42 között a Vincés nővérek nőipari iskolát is működtettek Vácott, ami érdeklődés hiánya miatt szűnt meg. A lányok oktatásának fejlődése hozzájárult a fiúk oktatásának fejlesztéséhez is. Az Irgalmas nővérek iskolái a város kulturális és szociális életének emeléséhez is hozzájárultak. Ezek az iskolák Vác iskolavárossá válását is elősegí¬tették, mert nemcsak Vác és környékéről, hanem más megyékből is voltak tanulóik.
Teológia és felvilágosodás – Decsy Sámuel, Benedek Sámuel és Szabó Zsigmond köszöntői egy odera-frankfurti teológiai disszertációban
Szekció: Tanulmányok Keywords: felvilágosodás, teológia, kultúrtranszfer, Kelet-Európa, Frankfurt (Oder) A dolgozat célja Decsy Sámuel (1742–1816), Benedek Sámuel és Szabó Zsigmond latin nyelvű köszöntő verseinek közreadása. A kutatás számára eddig ismeretlen verseket Johann Isaac Ludwig Causse (1728–1802) és Hermann Nonnen (1738–1781) 1771-ben megjelent teológiai doktori értekezésének (Dissertatio Inauguralis Theologico Historica De Cura Dei Singulari Circa Genus Messiae) függelékében nyomtatták ki. A tanulmányban a disszertációt három közelítésben vizsgálom. A kutatás eredményeire támaszkodva elsőként a tágabb intellektuális kontextus ismertetésére kerül sor. Ennek során külön kitérek a teológiaoktatás és a felvilágosodás helyzetére Odera-Frankfurtban. Ezt követően külön figyelmet szentelek Johann Isaac Ludwig Causse és Hermann Nonnen karrierjére, valamint a nevük alatt megjelent disszertáció főbb ismertetőjegyeire. Végül sort kerítek a disszertáció és a köszöntő versek szerzői közötti kapcsolat értelmezésére. A versek eredeti latin átiratát a tanulmány mellékletében közlöm. A dolgozatban amellett fogok érvelni, hogy a 18. századi Odera-Frankfurtban a teológiai felvilágosodás fontos szerepet játszott a világi tudományok közvetítésében. Ilyen módon a helyi teológus képzés és tudástermelés vizsgálata megkerülhetetlen tényezőként jön számításba a kelet-európai kultúrtranszfer folyamatok értelmezésekor.
Szekció: Tanulmányok Keywords: böjt, böjtszegés, reformkor, egyházi szabályok A 19. század első felében az év napjainak jelentős részében, mintegy 150 napon valamilyen minőségi és mennyiségi étkezési korlátozás volt érvényben, vagyis szigorú böjtös vagy enyhébb absztinenciális napot kellett tartani a katolikus egyház előírásai szerint. Azonban ekkor már a felvilágosodás eszméinek elterjedése miatt és egyéb, gyakorlati okokból a hívek egyre jobban elhanyagolták a böjti előírásokat. A papság elsősorban a korabeli katolikus sajtóban küzdött a negatív tendencia ellen, a böjt üdvös hatásait hangsúlyozva, de ez már kevésnek bizonyult. Ezért 1848-ban megjelent egy egészen más megoldási javaslat: a tervbe vett nemzeti zsinat előkészítő munkálatai során sokan javasolták, hogy inkább a böjtös napok számát kellene csökkenteni, azt remélve tőle, hogy így könnyítve a hívek terhein, kevésbé fogják azt megszegni. Azonban ennek alaposabb megtárgyalására és esetleg életbe léptetésére már nem került sor.
Martonfalvi Tóth György és id. Köleséri Sámuel kapcsolatai a halálukra összeállított versgyűjtemények tükrében
Szekció: Tanulmányok Keywords: Martonfalvi Tóth György, id. Köleséri Sámuel, versgyűjtemény A tanulmány középpontjában a két gyerekkori barátot, az id. Köleséri Sámuelt és a Martonfalvi Tóth Györgyöt sirató gyászversgyűjtemények állnak. A halotti versekből kinyert információk mentén igyekszem megrajzolni azt a mikrotársadalmi kontextust, amely a 17. századi debreceni értelmiség két kiemelkedő alakját (id. Köleséri Sámuelt és Martonfalvi Tóth Györgyöt) körülvette. A halotti versgyűjtemények elemzésekor egyszerre több szövegcsoport áll rendelkezésre az elhunyt magánjellegű kapcsolatainak felderítésére. A nyomtatványokban szereplő latin nyelvű halotti költemények és az azokhoz kapcsolódó versaláírások mellett a kiadványokat kísérő latin nyelvű előszók és magyar nyelvű verses siratók is rendkívül informatívak ebből a szempontból. A búcsúztatott személyek családtagjai, gyerekkori barátai, tanulótársai, továbbá közeli ismerősei, kollégái, diákjai és patronáltjai szólnak ki a költeményekből, helyenként novumnak számító információkat, adatokat közölve az elhunyt családi viszonyaira, külső és belső tulajdonságaira, életrajzi adataira, halálának körülményeire és okára nézve. Mindezek mellett utalásszerűen a versek poétikai-retorikai megformáltságával, sajátosságaival vagy éppen az elhunyt jellemzésének topikus fordulataival is foglalkozok a tanulmányban, így mutatva rá a korábbi irodalomtudományi szempontú elemzések során regisztrált sajátosságokhoz való igazodásra vagy éppen az azoktól való eltérésekre.
Maléth Ágnes: A Magyar Királyság és a Szentszék kapcsolata I. Károly korában
Szekció: Recenzió Keywords: I. Károly, királyi képviselet, pápai képviselet formái, egyházpolitika, javadalompolitika, hitbeli kérdések A 14. század első felének pápai–magyar kapcsolatai nem kifejezetten álltak az eddigi kutatások középpontjában. Ezen változtatott a most bemutatásra kerülő könyv, amely 2020-ban jelent meg a DeLegatOnline Könyvek sorozat részeként. A monográfia alapját Maléth Ágnes 2017-ben megvédett doktori disszertációja képezi, amely azóta tartalmában és szerkezetében is jelentős átalakuláson ment keresztül. Maléth könyve mélyrehatóan elemzi I. Károly Szentszékkel fenntartott kapcsolatait, emellett az avignoni kúria és magyar királyi udvar egymáshoz való viszonya szempontjából meghatározó képviselők személyének meghatározásán alapuló, széleskörűen tematizált megközelítést nyújt, kirajzolva a pápaság és a Magyar Királyság kapcsolatrendszerének korabeli súlypontjait.
Frenyó Zoltán (szerk.): Konzervatív arcképek
Szekció: Recenzió Keywords: Frenyó Zoltán, kereszténység, konzervativizmus, neotomizmus Frenyó Zoltán Konzervatív arcképek című kötete 74 hazai és külföldi gondolkodó rövid életrajzán, illetve politikai, filozófiai, eszmetörténeti profiljuk megrajzolásán keresztül mutatja be a konzervativizmus eszmerendszerét és annak változásait a XVIII. század végétől a XX. század végéig.
Ács Marianna: Még a kövek is… Nőnevelés a Felsőbaranyai Református Egyházmegye polgári leányiskolájában és internátusában (1916–1948).
Szekció: Recenzió Keywords: református egyház, Felsőbaranyai Református Egyházmegye, polgári leányiskola, iskolatörténet, nőnevelés, vallásos nevelés, Pécs, Siklós Recenzió Ács Marianna: Még a kövek is… Nőnevelés a Felsőbaranyai Református Egyházmegye polgári leányiskolájában és internátusában (1916–1948) című könyvéről.
Egyház – irodalom – tudomány. Kis János (1770–1846)
Szekció: Recenzió Keywords: Kis János (1770-1846), evangélikus egyház, irodalom, tudományszervezés A kötet az egykori püspöknek, költőnek és tudományszervezőnek, Kis Jánosnak állít emléket. A szinte teljesen elfeledett egyházfi munkásságát egy 2020 őszén tartott konferencián idézték meg az előadók, számos tudományterület felől vizsgálva az életművet. Az ott elhangzott felszólalások szerkesztett változatát tartalmazó, hiánypótló kiadvány célja az, hogy ennek az oeuvre-nek a feltárása révén Kis János visszanyerhesse méltó helyét mind egyházi, mind világi téren.
Heiner Lück: Alma Leucorea. Eine Geschichte der Universität Wittenberg 1502 bis 1817.
Szekció: Recenzió Kategóriák: Recenzió Keywords: Heiner Lück, Wittenbergi Egyetem története Heiner Lück, a hallei egyetem professzor emeritusa összefoglaló monográfiája a wittenbergi egyetem történetéről.
Imre Sándor látlelete „a magyarság belső állapotáról” (1914) s „a közös munka lelki akadályairól” (1923)
Szekció: Kalászatok Kategóriák: Kalászatok Keywords: Imre Sándor, nemzeti együttműködés A közlemény Imre Sándor magyar pedagógus, művelődéspedagógus két előadását adja közre rövidített formában. Imre Sándor alapgondolata a társadalmi megosztottság orvoslása érdekében a nemzettudatra nevelés volt.
Dokumentumok Szabó Imre református esperes, Budapest-fasori lelkipásztor 1951-ben történt lemondatásáról
Szekció: Dokumentum Keywords: Szabó Imre, lelkipásztor lemondatása, reformátusság Szabó Imre (1891–1955) a Budapesti Református Egyházmegye első esperese és több mint huszonnyolc évig a Budapest-fasori Református Egyházközség lelkipásztora volt, aki a huszadik század első felének megrázkódtatásai, és saját életének tragikus fordulatai ellenére is végig az evangélium hűséges szolgája maradt. Életműve maradandó nyomot hagyott a magyar reformátusság 20. századi történetében, de az egyháztörténet-írás a mai napig adós maradt lelkipásztori és egyházszervezői szolgálatának alapos feltárásával és értékelésével.
Egy jégeső hatása: a jászberényi szent kút keletkezése
Szekció: Közlemény Keywords: templomépítés, hiedelmek, időjárás, Jászberény A tanulmány célja a jászberényi szentkúti templom keletkezéstörténete kapcsán bemutatni a hit és természet összefonódását a felvilágosodást megelőző jászsági néplélekben. A jászberényi szent kút keletkezésének vélt és valós okai feltárásával, a korabeli gazdasági állapotokkal és a helyiek szükségleteivel összevetve kirajzolódik a profán és szakrális világ összekapcsolódása.
Szekció: Közlemény Kategóriák: Közlemény Keywords: református kollégium, tűzvész, református oktatásügy A magyar református felsőoktatás története 1531-gyel kezdődik, mely évhez köthető a sárospataki és a pápai iskolák átvétele korábbi fenntartóiktól, Debrecennel kiegészülve (1538) lettek a forrása mindannak, ami oktatásügyben református berkekben megvalósult. Az indulást követően alig 30 év telt el, és máris megtörtént az első, drámai tűzeset. Ebben a tanulmányban református kollégiumainkat sújtó tűzesetek történetét és azok szerteágazó hatását történeti és teológiai szempontból vizsgálom meg. Debrecen (1564, 1802), Kolozsvár (1655, 1798) Nagyenyed (1704) és Pápa (1788) követik egymást a kollégiumtüzek sorában, míg eljutunk a Ráday Kollégium drámai leégéséhez: Budapest (2019). A tűz martalékává vált épületek a felbecsülhetetlen pusztítás és a felfoghatatlan áldozatok után az áldozatkészség és összefogás példájaként újjáépülve, fizikálisan és lelkileg is megújulva váltak a református oktatás és a magyar művelődés szellemi világítótornyaivá.
Az első világháború a magyar protestáns sajtó tükrében
Szekció: Tanulmányok Keywords: első világháború, protestáns sajtó A tanulmány azt vizsgálja, hogyan reagált a magyar protestáns sajtó az első világháború okozta társadalmi változások sorozatára. Az első reakció 1914-ben a túláradó hazafias lelkesedés és a háború általános igazolása volt, amely azonban később jelentős változásokon ment keresztül. A protestáns sajtó akkoriban a lelkipásztorok és az egyházhoz szorosan kötődő értelmiségiek szűk csoportjának belső fóruma volt, ahol a viszonylag korlátozott nyilvánosság miatt kritikai és önkritikus vélemények is megjelenhettek. A kezdeti lelkesedés elmúltával – különösen 1916-tól – a szerzők egyre inkább kétségeiket fejezték ki a közös hadsereg vezetésével, a protestáns katonák lelkigondozásával, a társadalmi szolidaritás erejével kapcsolatban, és figyelmeztették a gyülekezetekben szolgáló kollégáikat az intenzív lelkigondozás, a közösségszervezés és a jó személyes példamutatás fontossága.
A 450 éve elhunyt Szegedi Kis István emlékezete (1505–1572)
Szekció: Tanulmányok Keywords: Szegedi Kis István, helvét irányzat, végváriak reformációja, oszmán uralom, török fogság, Ráckeve, szuperintendens, hitvita, Seraphinus Panthanus, teológiai irodalom, Skarica Máté Szegedi Kis István a helvét irányú teológia tanainak első magyarországi rendszerezője. A wittenbergi egyetemen folytatott tanulmányai után hazatért Magyarországra, ahol előbb oktatott és iskolát vezetett, majd 1554-től Laskón, 1558-tól pedig Kálmáncsán vállalt lelkészi állást. 1561 és 1563 között török fogságot szenvedett. Élete utolsó évtizedét – az oszmánok akaratának megfelelően – Ráckevén töltötte, ahol prédikátorként és az alsó-dunamelléki egyházkerület szuperintendenseként tevékenykedett. Kezdetben a wittenbergi irányzat híve volt, de az 1550-es évek második felében már szinte bizonyosan a helvét hitvallást követte. Latin nyelvű teológiai munkái halála után külföldön jelentek meg, így Európa-szerte ismert személlyé vált. Zsoltárfordításainak és magyar nyelvű verseinek egy része szintén fennmaradt. Életrajzát tanítványa, Skarica Máté írta meg latin nyelven, aki egyben megrajzolta mestere arcképét is.
Küzdelem a bécsi béke egyházügyi rendelkezései körül Megjegyzések az első artikulus előtörténetéhez
Szekció: Tanulmányok Keywords: bécsi béke, vallásgyakorlat szabályozása A magyarországi vallásgyakorlat szabályozásában kulcsszerepet játszó pontok amelyek elfogadására 1605-1606-ban, a Bocskai István által vezetett felkelők és a Habsburg kormányzat által atfolytatott tárgyalások eredményeként került sor, a mai napig a Károlyi Árpád által kiadott források alapján és az ő narratívájában ismerjük. Ennek alapja a 19. századi osztrák-magyar kiegyezés volt. A források újra olvasásának, és a kutatásba újabbak bevonása olyan új eredményekhez vezetett, amelyek alapján lehetővé vált az eseményeknek egy másfajta lehetséges értelmezése. Ez az eddigiekhez képest jóval nagyobb és pozitívabb szerepet tételez fel az események alakításában a Magyar Tanácsnak és különösen Forgách Ferencnek.
A földre épített vaspálya. Balogh Margit: Az Apát úr – Pehm (Mindszenty) József zalaegerszegi évei, Göcseji Múzeum, Zalaegerszeg, 2019., 608. o.
Szekció: Recenzió Kategóriák: Recenzió Keywords: Mindszenty József, zalaegerszegi évek, kortörténet, személyiségtörténet A nagyívű műben Pehm (Mindszenty) Józsefet mint zalaegerszegi papot ismerhetjük meg igen alapos elemzés fényében. Az Apát úr nem csak egy életrajz, több annál. Kor- és személyiségtörténet.
Copyright (c) 2021 Dudás Róbert Gyula (Szerző) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Katreničová Anabela: Ján Jambor z Rožňavy O strážení piatich zmyslov (Rozsnyai Jámbor János Öt érzékünk megóvásáról), Univerzita P. J. Šafárika, Košice (Kassa), 2019, 196 o.
Szekció: Recenzió Kategóriák: Recenzió Keywords: Rozsnyai Jámbor János, érzékszervek, bűnök, keletkezéstörténet Rozsnyai Jámbor János (15. század) betűfestő és könyvmásoló műve (Tractatulus de custodia quinque sensuum – Öt érzékünk megóvásáról) nem a saját munkája, hanem Nikolaus von Dinkelsbühl és Thomas Ebendorfer de Haselbach tollából származik. Rozsnyai a bécsi egyetemen tanult, ott ismerhette meg a szóban forgó művet.
Copyright (c) 2021 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Kálmán Peregrin: Mindszenty, Tomek, Barankovics – Arcvonások és fordulópontok a keleti politika világában. Budapest, Szent István Társulat, 2020, 195. o.
Szekció: Recenzió Kategóriák: Recenzió Keywords: Mindszenty József, Tomek Vince, Barankovics Antal, naplójegyzetek Kálmán Peregrin legújabb könyvében Mindszenty Józsefről, két kortársáról, Tomek Vince piarista szerzetesről és Barankovics Antal szociáldemokrata politikusról ír naplójegyzeteken és levelezésen keresztül. A könyv további adalékokkal szolgál a korabeli egyháztörténethez, a magyar emigráció helyzetéhez, valamint Mindszenty külföldről való távozásának és érkezésének eseményeihez.
Gloria – Credo – Ratio – Utilitas. Takács Gábor: „…sem gloria, sem credo…” Egyházmodernizáció és felvilágosodás. Egyházreformeri célkitűzések a felvilágosodás korában. META Könyvek. Pécs, 2021. 198. o.
Szekció: Recenzió Keywords: felvilágosodás, katolikus egyház, klérus eltérő álláspontjai, kortárs dokumentumok Az itt tárgyalt kötet fő érdeme, hogy kortárs szövegeken keresztül mutatja be a 18. század második felének és a 19. század első felének katolikus szellemi gondolkodását, ami lehetővé teszi a felvilágosodás komplexebb, differenciáltabb értelmezését. A kötet tulajdonképpen egy forráskiadvány, ahol a szerkesztett körlevelek rávilágítanak arra, hogy a katolikus egyház milyen utat járt be a felvilágosodáshoz való viszonyában az együttérzéstől a kemény kritikáig és a nyílt szembenézésig. Ugyanakkor eklektikus képet kapunk arról is, hogy a klérus képviselői milyen eltérő álláspontokat fogalmaztak meg, attól függően, hogy a különböző korszakokban és elvek mentén milyen kihívásokra válaszoltak.
A sülyi Szent Anna-kápolna alapítása (1521)
Szekció: Közlemény Kategóriák: Közlemény A tanulmány a sülyi Szent Anna-kápolna (Pozsony megyei község, ma szlovákiai Sul’any) történetéhez nyújt eddig ismeretlen információkat. A korábbi szakirodalom szerint a kápolna a 14. században épült, alapítási oklevelet azonban csak két évszázaddal később, 1521. július 30-án adták ki. II. Ulászló király a falut Erdöskereki Acél István kamarásnak, Zaránd megyei nemesnek adományozta 1504 körül, akinek a következő évtizedben itt volt a rezidenciája, amely valószínűleg 1514 végén a pozsonyi vár várkastélya lett. A szóban forgó kápolna alapítója is, építése feltehetően 1521-ben történt.
Az 1831-ik évi kolerajárvány és következményei Felsőzemplénben: varannói járásban
Szekció: Tanulmányok Kategóriák: Tanulmány Keywords: kolera, járvány, parasztság, egyház, felkelés Az 1831-es kolerajárvány súlyos következményekkel járt a Magyar Királyságban, elsősorban Zemplén megyében. Bár a hatóságok mindent megtettek a járvány leküzdése érdekében, a nagy számú haláleset és a meglévő társadalmi feszültségek felkeléshez vezettek a parasztok körében. A tájékozatlan lakosság úgy vélte, hogy a tisztviselők, a papság és a földbirtokosok szándékosan hoztak létre olyan helyzetet, amely az emberek halálához vezetett. Sokan közülük az felkelés során életüket vesztették. Sok helyen a tisztviselők és a papság még a felkelés után sem tudta visszanyerni a lakosság bizalmát. Az 1831 nyarán tomboló kolerajárvány és paraszti felkelés még ma is érdekes kérdéseket vet fel, nemcsak a társadalmi és politikai történelem, hanem az egyháztörténet szempontjából is.
Copyright (c) 2026 Kónya Péter (Szerző) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Ifjabb Báthory Gábor református püspökhelyettes levele a már megszűnt fríziai egyetem teológiai karához Franekerben (Nagykőrös, 1856. december 6.)
Szekció: Dokumentum Kategóriák: Dokumentum Keywords: Peregrinatio Hungarica, Franeker Egyetem, Josephus/ József Kosdi, ifjabb Báthory Gábor, Egyháztörténet, Egyetemtörténet Josephus/József Kosdi tekinthető az utolsó magyar hallgatónak, aki hivatalosan (1794-ben) beiratkozott a Franeker Egyetemre. Ő volt az utolsó a több mint 1200 magyar és erdélyi hallgató közül, akik 1585-ben, az egyetem alapítása óta Franekerbe jártak. Sajnos 1811-ben az egyetemnek be kellett zárnia kapuit a francia császár, Napóleon, az akkori holland uralkodó parancsára. Hogy ez a tény Magyarországon ismeretlen maradt, egy 1856 decemberében írt levélből derül ki, amelyet a magyar református helyettes püspök, Gabriel/Gábor Báthory junior küldött a franekeri teológiai kar (Facultas Theologica) professzorainak. Ebben a levélben Báthory azt kérdezi, hogy vannak-e még tanulási lehetőségek a karon a magyar hallgatók számára, konkrétan, hogy van-e még számukra elérhető Stipendia.
Copyright (c) 2026 Postma Ferenc (Szerző) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
A sárospataki fejedelmi nyomda történetének homályos másfél évtizede
Szekció: Közlemény Kategóriák: Közlemény Keywords: Sárospatak, nyomdatörténet, I. Rákóczi György, Johann Heinrich Alsted, Constantin Schaum, Renius György A tanulmány a sárospataki nyomda történetének legkorábbi szakaszát vizsgálja. Egy új, Samuel Hartlib iratai közül előkerült forrás azt látszik igazolni, hogy az eddigi ismeretekkel szemben, egy rövid ideig, már az 1630-as években működött nyomda Sárospatakon, mely Johann Heinrich Alsted Colophon de reformatione című művét kezdte el nyomtatni. Ez a munka azonban félbeszakadt, a kötet pedig torzóban maradt. Mindez azért, mert a nyomdász megölte a segédjét, amiért halálra ítélték és kivégezték.
Copyright (c) 2026 Dienes Dénes, Kovács Áron (Szerző) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Szekció: Recenzió Kategóriák: Recenzió Keywords: katolikus hitélet, piarista rend, 20. század A recenzió Sík Sándor Összegyűjtött színművek I–III. (Kairosz Kiadó, 2025) című, Koltai András és Bozók Ferenc által sajtó alá rendezett kritikai kiadását vizsgálja. A három kötet Sík drámaírói munkásságát nemcsak filológiai pontossággal mutatja be, hanem a piarista iskolai színjátszás több évszázados hagyományába is visszahelyezi. A tanulmány külön figyelmet szentel a Testvérek és a Podolini diákok című drámáknak, amelyek a vallás, erkölcs és közösség kérdéseit egyaránt színpadra viszik. A recenzió kiemeli a kiadás tudományos apparátusának példaszerűségét, ugyanakkor rámutat az illusztrációk hiányára, amely a rendi színház vizuális dimenzióját árnyalhatta volna. Összességében a kiadványt a levéltár és a színpad termékeny találkozásaként értelmezi, amely nemcsak a múltat dokumentálja, hanem új színházi lehetőségeket is megnyit: Sík drámái e kiadás révén nem csupán olvashatók, hanem újra játszhatók is.
Copyright (c) 2026 Balla János (Szerző) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Bácskai, kalocsai sárközi és kiskunsági tanulmányok társadalomról, nemzetiségekről és egyházakról
Szekció: Recenzió Kategóriák: Recenzió Bárth János 80. születésnapja alkalmából megjelent az elmúlt 20 év tanulmányaiból készült tematikus válogatás 40 tanulmány 400 oldalon.
Copyright (c) 2026 Fábián Borbála (Szerző) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0